Colliers: Numărul locuinţelor vândute în Bucureşti a crescut în primul trimestru cu 18%, în timp ce la nivel national cererea s-a majorat cu 19%. Reducerea ofertei în unele oraşe, inclusiv Bucureşti, va pune presiune pe preturi
Numărul locuinţelor vândute în Bucureşti a crescut în primul trimestru al anului cu 18% faţă de aceeaşi perioadă din 2023, în timp ce la nivel national cererea s-a majorat cu 19%, potrivit companiei de consultantă imobiliară Colliers.
În oraşele sau zonele cu mai puţine locuinţe aflate în construcţie în următoarea perioadă, cererea în creştere va pune presiune asupra preţurilor. Totuşi, cel puţin în prima parte a acestui an, consultanţii Colliers anticipează un echilibru între cerere şi ofertă pe piaţa rezidenţială.
„Deşi luna martie nu a continuat trendul anilor record pentru vânzări înregistrat în 2021-2022, piaţa nu susţine încă o accelerare semnificativă a numărului de tranzacţii, mai ales că şi costurile de finanţare rămân ridicate. În contextul în care inflaţia scade mai lent decât era prevăzut în prognozele oficiale, anticipăm că o scădere mai semnificativă a ratei dobânzilor, faţă de nivelul puţin sub 6% înregistrat în prezent, va fi observată cel mai probabil la începutul anului viitor. Dacă nu vor apărea noi şocuri majore care să afecteze cererea de apartamente în următoarea perioadă, ne aşteptăm ca fluctuaţiile mari de la o lună la alta, specifice anilor de după pandemie, să fie înlocuite treptat de variaţii mai moderate şi mai previzibile“, este de părere Gabriel Blăniţă, Associate Director Valuation & Advisory Services la Colliers România.
În contextul în care în Bucureşti se prognozează o scădere a numărului de locuinţe livrate atât în acest an, cât şi anul viitor, avansul cererii va exercita presiune asupra preţurilor pe termen mediu.
Dintre oraşele mari, cele mai importante creşteri de vânzări s-au înregistrat în Timişoara (24%). Totuşi, principalul factor care a influenţat această evoluţie este efectul de bază, în contextul în care în anul precedent, vânzările din primele două luni au fost extrem de scăzute, pe fondul creşterii costurilor de finanţare.
În Cluj-Napoca, luna martie nu a replicat ritmul vânzărilor de la începutul anului, însă pe întreg trimestrul, evoluţia a fost similară cu cea din Capitală, înregistrând o creştere de 18%. În contextul în care Clujul se află în fruntea clasamentului cu cea mai scumpă piaţă rezidenţială din ţară, consultanţii Colliers sunt de părere că recordurile de vânzări din ultimii ani vor fi mai dificil de atins pentru o bună perioadă de timp, în absenţa unei accelerări a ritmului de dezvoltare pentru noi locuinţe.
În Iaşi, numărul tranzacţiilor din primul trimestru a depăşit cu mult valorile înregistrate în trecut, datorită finalizării mai multor ansambluri de mari dimensiuni în prima parte a acestui an. Chiar şi fără impactul acestor livrări, ritmul vânzărilor în Iaşi este în creştere faţă de ultimii ani, indicând o accelerare a ritmului de dezvoltare a oraşului.
„Dacă analizăm strict numărul de tranzacţii şi comparăm începutul lui 2024 cu anii record, observăm o scădere de 15%, în timp ce, în raport cu perioada 2017-2019, constatăm un plus de 20%. Unul dintre motivele pentru care nu facem prea des comparaţii cu anii dinaintea pandemiei este că s-au produs multe schimbări de atunci. De exemplu, în ultimii 6 ani s-au construit peste 400.000 de locuinţe în România, iar un stoc de locuinţe în creştere s-ar traduce şi printr-o creştere a numărului de tranzacţii. În plus, salariul mediu net la nivel naţional s-a dublat în ultimii 6 ani, iar PIB-ul în aceeaşi perioadă a crescut cu aproape 70%. Preţurile apartamentelor nu au rămas neschimbate, ci au crescut considerabil în oraşele mari, în special în cazul construcţiilor noi. Adoptarea standardelor nZEB creşte şi mai mult costul construcţiilor noi, iar toate aceste aspecte fac din ce în ce mai dificilă compararea între diferite perioade. Avem o piaţă rezidenţială din ce în ce mai complexă şi este important să ne uităm atât la indicatorii backward-looking, cum ar fi numărul de tranzacţii, preţurile, raportul de accesibilitate, stocul, livrările, etc., cât şi la indicatorii forward-looking, cum ar fi autorizaţiile emise, cererile de credite, intenţia de cumpărare”, conchide Gabriel Blăniţă.
Urmărește Business Magazin
![](https://cnt.m.ro/c.gif?id=22356086&pid=341)
Citeşte pe zf.ro
Citeşte pe mediafax.ro
Citeşte pe smartradio.ro
Citeşte pe comedymall.ro
Citeşte pe prosport.ro
Citeşte pe Gandul.ro
Citeşte pe MediaFLUX.ro
Citeşte pe MonitorulApararii.ro
Citeşte pe MonitorulJustitiei.ro
Citeşte pe zf.ro